A fi metacognitiv presupune a constientiza propriul proces de
invătare.Câti dintre elevi sunt metacognitivi?
Rolul metacognitiei in procesul de învătare
Învăţământ gimnazial | Limba şi literatura română
Propus de: elgreco | 02.10.2017 22:55 | Revista cadrelor didactice nr. 43/2017 | 4455 vizualizări
Deși de ani buni se vorbește de metacogniție asociată
procesului de învătare,totusi conținutul și semnificația
profundă a termenului abia încep a fi deslușite.În școala
noastră acest proces nu este aplicat cu generozitate și
generalitate deoarece baza invățării o constituie încă
transferul de cunoștințe și mai puțin analiza,înțelegerea și
uilizarea experienței pentru a determina deschiderea spre
învățarea ulterioară .
Dacă ar fi să definim termenul,metacogniția sau gândirea
la gândire se referă la procesele mentale care controlează si
reglementează modul în care gândim.Este de fapt o cunoaștere
despre cunoaștere,o reflecție și un demers asupra modului de
producere a cunoasterii.A fi metacognitiv înseamnă a deveni
conștient asupra propriului proces de învătare,a învăta cum să
înveti pentru a avea succes.
Primul pas în a deveni metacognitivi este responsabilizarea
în evaluarea propriului proces de învățare,deci conștientizarea
si monitorizarea învățării,care nu aparține altcuiva ci ție
însuți.Apoi,a fi conștient dacă înțețegi sau nu,conduce la
cel de-al doilea pas,adică la decizia pe care o iei pentru a
corecta înțelegerea în caz că nu ai realizat-o.Așadar
metacogniția implică un proces cu dublă
valență:automonitorizarea înțelegerii și aplicarea de strategii
necesare comprehensiunii.
Capacitățile metacognitive la elevi se formează și se
dezvoltă în condițiile în care procesele reale de gândire
reprezintă o parte importantă a instruirii și a conversației
curente la clasă.Profesorul cu o strategie metacognitivă bine
definită poate determina facil strategii metacognitive și elevilor
săi.Rezultatele școlare sunt evident îmbunătățite dacă se
acordă timp și instrumente pentru a-i ajuta pe elevi să-și
dezvolte capacitățățile metacognitive.Sau,mai bine spus
,învățarea se realizează cu succes atunci când profesorul se
concentrează pe ceea ce gândesc elevii despre procesele lor de
gândire și pe cum se simt atunci când învată.
In acest sens o serie de întrebări cu caracter metacognitiv
ar purea însoți proiectarea lecției:
-cum pot ajuta elevii în înțelegerea importanței activării
cunoștințelor anterioare?
-cum îi pot ajuta să se concentreze asupra sarcinilor de
învățare și să-și definească scopuri proprii ale
învățării?
-cum îi pot ajuta pe elevi să-și monitorizeze continuu propria
lor comprehensiune?
-ce oportunităti vor avea elevii să corecteze ceea ce nu au
înțeles?
-cum voi oferi oportunități elevilor pentru a se autoevalua și a
reflecta asupta propriei învătări?
De asemenea, pentru a oferi modele concrete de exersare a
metacogniției profesorul poate apela la fragmente de
lectură.Citește cu voce tare,se oprește după fiecare paragraf
și se întreabă dacă a înțeles.Poate începe cu:Da,pare a fi
clar.Dar pe alocuri poate identifica lipsa înțelegerii:Nu am
priceput,sunt confuz.Nu înțeleg ce vrea să spună autorul despre
...Am nevoie să recitesc și să-mi dau seama ce am înțeles.Ce
întrebări am?Voi citi paragraful următor să văd dacă autorul
nu explică mai bine acolo.Dacă în continuare nu este clar,voi
încerca să vorbesc cu cineva despre ceea ce nu
înțeleg.Adresându-se clasei el continuă:Ați remarcat că atunci
când am realizat că nu am înțeles textul am știut câteva
strategii pe care le-am încercat.mi-am adresat întrebări,am
recitit,am citit cu voce tare și cu altcineva -pentru a mă ajuta
să înțeleg.
Nu în ultimul rând ,unii specialiști sugerează ca profesorii să
afișeze postere în clasă pentru a le reaminti elevilor să
gândească la propria gândire:Este aceasta cea mai bună strategie
pentru sarcina propusă?sau Funcționează planul tău așa cum ar
trebui?
Așadar,dezvoltarea abilităților metacognitive îl ajută pe
cel ce învată să se cunoască mai bine,să aibă grijă într-o
manieră mai activă de propria sa formație,îl transformă într-o
persoană autoreflexivă.Realizarea de activităti cu caracter
autonom de tip metacognitiv încurajează elevul să-și organizeze
munca ,să-și administreze resursele,să-și dezvolte strategii de
învățare activă și conștientă.Reflectând asupra propriei
învățări sunt sporite în mod considerabil șansele de succes.
A fi metacognitiv presupune a constientiza propriul
proces de invătare.Câti dintre elevi sunt metacognitivi,câti
înteleg ceea ce învată,câti sunt capabili să aplice strategii
pentru a facilita comprehensiunea?Oare noi,dascălii,îi putem
sprijini în acest sens?
Comentarii (0)
Nu există niciun comentariu
Autentificaţi-vă pe site pentru a putea publica un comentariu.