DIFICULTATI IN PREDAREA SUBSTANTIVULUI IN CICLUL PRIMAR
Predarea elementelor de morfologie urmareste sa asigure mai intai familiarizarea , apoi insusirea unor cunostinte despre clasele si categoriile gramaticale si despre modificarile pe care le sufera forma cuvintelor prin imbinarea lor in propozitii si fraze .
Concomitent cu aceste cunostinte si in temeiul lor predarea urmareste sa formeze si sa consolideze la elevi o serie de deprinderi , in primul rand ortografice .
Abordarea studierii elementelor de morfologie este precedata de o perioada de pregatire , cand activitatea de cunoastere a elevilor incepe a fi orientata spre desprinderea cuvantului de realitatea pe care o desemneaza , deci spre intelegerea lui ca fenomen de limba si spre sesizarea celor doua laturi ale sale : forma sonora si continutul .
Raportandu-le la obiectele desemnate , la realitatea reflectata , cuvintele pot fi grupate in clase garmaticale . Prin abstractizari si generalizari succesive se va putea trece la insusirea nu numai a unor elemente , ci chiar a unor notiuni propriuzise de morfologie .Pentru insusirea corecta si constienta a notiunilor de morfologie , elevii ciclului primar sunt pregatiti chiar din clasa I . Procedand intuitiv si progresiv elevii analizeaza cuvinte care denumesc fiinte si lucruri .
Prin folosirea unor procedee cat mai variate , elevii ajutati de invatator ajung la concluzia ca fiecare fiinta , lucru are cate un nume , invatand totodata si scrierea corecta a acestora . Inca in aceasta etapa se folosesc analize fonetice necesare pentru respectarea ortoepiei si a scrierii corecte , iar copiii sunt familiarizati cu insusirea unor reguli de ortografie si punctuatie , prin exercitii de copieri si dictari . Pentru realizarea vorbirii inchegate , se alcatuiesc propozitii , oral si scris care exprima o gandire despre fiinte , lucruri pe baza reproducerii unor scene dupa ilustratii .
Cunostintele capatate la lectiile de morfologie servesc la formarea deprinderilor practicie de scriere corecta . De exemplu , o lectie din acest capitol are ca tema recunosterea in propozitie a cuvintelor nume de fiinte .
In clasa a II-a , elevii fac cunostinta cu cuvinte care denumesc fenomene ale naturii (Craiasa zapezii) , fiind astfel pregatiti pentru intelegerea notiunii de substantiv .
Astfel se porneste de la un text scris pe tabla , ca de exemplu :
Baietii si fetele din sat au iesit pe costisa.
Ei se dau cu sania si cu schiurile.
Ninsoarea si vantul ii imbujoreaza.
Ce veseli sunt !
Fiecare propozitie se citeste , se analizeaza , atentia elevilor fiind orientata spre cuvintele care exprima “nume” . Astfel elevii identifica nume de fiinte , lucruri , fenomene ale naturii . Cuvintele analizate sunt subliniate , sunt scoase din context , notandu-se in dreptul fiecaruia ce denumeste .
In faza urmatoare pe o plansa apar cuvintele : lalea , nor , zapada , fetita , ceata , creta . Se ia fiecare cuvant in parte si se analizeaza spunand ce denumeste, grupandu-le apoi pe coloane . Se trece apoi la sintetizarea si generalizarea datelor obtinute prin analiza materialului de limba .
Elevii vor citi cuvintele pe care le-au subliniat si extras din exemplele date . Li se cere sa explice ce s-a spus despre aceste cuvinte si ce fel de nume pot arata ele , se comunica apoi de catre invatator ca oameni comunica adesea intre ei , alcatuindu-si enunturile din cuvinte . Cuvintele reprezinta parti din vorbirea noastra care arata nume si ca acestea se numesc substantive . Invatatorul scrie titlul pe tabla iar elevii pe caiete . Se extrage apoi definitia substantivului prin deductie cu ajutorul elevilor : “ partea de vorbire care denumeste fiinte , lucruri , fenomene ale naturii se numeste substantiv “ . Definitia se scrie pe tabla si elevii o scriu in caietele lor .
Pentru a activa gandirea si vocabularul elevilor si pentru a stimula munca lor independenta li se poate cere elevilor ( sub forma de concurs ) sa scrie cat mai multe substantive care denumesc : fenomene ale naturii , rechizite scolare , obiecte de imbracaminte etc. sau sa dea exemple de substantive care incep cu anumita litera .
Curriculum-ul de limba romana pentru clasa a III-a cuprinde la capitolulul “Morfologia” urmatoarele recomandari in legatura cu substantivul : cuvantul parte de vorbire ; substantive comune si substantive proprii ; numarul substantivelor . Pentru recunoastere si pentru analiza se utilizeaza texte care contin substantive in diferite cazuri , articulate sau nearticulate ; neprecedate de prepozitii ( fara a folosi aceasta terminologie ). Se vor rezolva probleme de ortografie si ortoepie .
Comentarii (2)
O prezentare interesanta. Felicitari!
DIFICULTATI IN PREDAREA SUBSTANTIVULUI IN CICLUL PRIMAR
Predarea elementelor de morfologie urmareste sa asigure mai intai familiarizarea , apoi insusirea unor cunostinte despre clasele si categoriile gramaticale si despre modificarile pe care le sufera forma cuvintelor prin imbinarea lor in propozitii si fraze .
Concomitent cu aceste cunostinte si in temeiul lor predarea urmareste sa formeze si sa consolideze la elevi o serie de deprinderi , in primul rand ortografice .
Abordarea studierii elementelor de morfologie este precedata de o perioada de pregatire , cand activitatea de cunoastere a elevilor incepe a fi orientata spre desprinderea cuvantului de realitatea pe care o desemneaza , deci spre intelegerea lui ca fenomen de limba si spre sesizarea celor doua laturi ale sale : forma sonora si continutul .
Raportandu-le la obiectele desemnate , la realitatea reflectata , cuvintele pot fi grupate in clase garmaticale . Prin abstractizari si generalizari succesive se va putea trece la insusirea nu numai a unor elemente , ci chiar a unor notiuni propriuzise de morfologie .Pentru insusirea corecta si constienta a notiunilor de morfologie , elevii ciclului primar sunt pregatiti chiar din clasa I . Procedand intuitiv si progresiv elevii analizeaza cuvinte care denumesc fiinte si lucruri .
Prin folosirea unor procedee cat mai variate , elevii ajutati de invatator ajung la concluzia ca fiecare fiinta , lucru are cate un nume , invatand totodata si scrierea corecta a acestora . Inca in aceasta etapa se folosesc analize fonetice necesare pentru respectarea ortoepiei si a scrierii corecte , iar copiii sunt familiarizati cu insusirea unor reguli de ortografie si punctuatie , prin exercitii de copieri si dictari . Pentru realizarea vorbirii inchegate , se alcatuiesc propozitii , oral si scris care exprima o gandire despre fiinte , lucruri pe baza reproducerii unor scene dupa ilustratii .
Cunostintele capatate la lectiile de morfologie servesc la formarea deprinderilor practicie de scriere corecta . De exemplu , o lectie din acest capitol are ca tema recunosterea in propozitie a cuvintelor nume de fiinte .
In clasa a II-a , elevii fac cunostinta cu cuvinte care denumesc fenomene ale naturii (Craiasa zapezii) , fiind astfel pregatiti pentru intelegerea notiunii de substantiv .
Astfel se porneste de la un text scris pe tabla , ca de exemplu :
Baietii si fetele din sat au iesit pe costisa.
Ei se dau cu sania si cu schiurile.
Ninsoarea si vantul ii imbujoreaza.
Ce veseli sunt !
Fiecare propozitie se citeste , se analizeaza , atentia elevilor fiind orientata spre cuvintele care exprima “nume” . Astfel elevii identifica nume de fiinte , lucruri , fenomene ale naturii . Cuvintele analizate sunt subliniate , sunt scoase din context , notandu-se in dreptul fiecaruia ce denumeste .
In faza urmatoare pe o plansa apar cuvintele : lalea , nor , zapada , fetita , ceata , creta . Se ia fiecare cuvant in parte si se analizeaza spunand ce denumeste, grupandu-le apoi pe coloane . Se trece apoi la sintetizarea si generalizarea datelor obtinute prin analiza materialului de limba .
Elevii vor citi cuvintele pe care le-au subliniat si extras din exemplele date . Li se cere sa explice ce s-a spus despre aceste cuvinte si ce fel de nume pot arata ele , se comunica apoi de catre invatator ca oameni comunica adesea intre ei , alcatuindu-si enunturile din cuvinte . Cuvintele reprezinta parti din vorbirea noastra care arata nume si ca acestea se numesc substantive . Invatatorul scrie titlul pe tabla iar elevii pe caiete . Se extrage apoi definitia substantivului prin deductie cu ajutorul elevilor : “ partea de vorbire care denumeste fiinte , lucruri , fenomene ale naturii se numeste substantiv “ . Definitia se scrie pe tabla si elevii o scriu in caietele lor .
Pentru a activa gandirea si vocabularul elevilor si pentru a stimula munca lor independenta li se poate cere elevilor ( sub forma de concurs ) sa scrie cat mai multe substantive care denumesc : fenomene ale naturii , rechizite scolare , obiecte de imbracaminte etc. sau sa dea exemple de substantive care incep cu anumita litera .
Curriculum-ul de limba romana pentru clasa a III-a cuprinde la capitolulul “Morfologia” urmatoarele recomandari in legatura cu substantivul : cuvantul parte de vorbire ; substantive comune si substantive proprii ; numarul substantivelor . Pentru recunoastere si pentru analiza se utilizeaza texte care contin substantive in diferite cazuri , articulate sau nearticulate ; neprecedate de prepozitii ( fara a folosi aceasta terminologie ). Se vor rezolva probleme de ortografie si ortoepie .
Autentificaţi-vă pe site pentru a putea publica un comentariu.