În ultimii ani, educaţia digitală a devenit o necesitate tot mai
mare atât pentru profesori, cât şi pentru elevi, cu atât mai
mult cu cât am fost nevoiţi să ne adaptăm cerinţelor actuale.
Medii virtuale de învăţare
Interes general | Toate disciplinele
Propus de: eniszasz | 27.05.2024 09:44 | Revista cadrelor didactice nr. 107/2024 | 188 vizualizări
În acest sens, pentru o eficientizare mai bună a procesului
instructive educative, s-a recurs la utilizarea a numeroase
platforme educationale, agreate de Ministerul Educaţiei.
Fiecare cadru didactic a fost nevoit să se adapteze din mers,
fără cunoştinţe prealabile, să -şi creeze propriile resurse
educaţionale, propriile instrumente necesare în procesul de
predare-învăţare-evaluare.
WebQuest este o strategie didactică care îşi propune să ghideze
procesul de învăţare al elevilor pas cu pas, utilizând resursele
World Wide Web.
Ideea de bază de la care s-a pornit a fost utilizarea resurselor
informaţionale, cultural-educa-ţionale ale internetului prin
intermediul unor obiective clare : elevii să înveţe cum să
selecteze şi să utilizeze informaţii din surse diverse si să-şi
dezvolte abilitatea de a gândi critic.
Există cel puţin două nivele distincte la care se poate realiza
un Webquest:
1. Webquest-ul de scurtă durată:
Scopul unui astfel de proiect Webquest este achiziţia şi
integrarea de cunoştinţe. La sfârşitul unei perioade scurte de
timp, elevul va fi acumulat o cantitate importantă de noi
informaţii şi va fi procedat la înţelegerea lor în profunzime.
Un Webquest de scurtă durată va fi rezolvat în una până la trei
ore de curs.
2. Webquest-ul de lungă durată
Scopul unui Webquest de lungă durată vizează ceea ce Marzano
numeşte : extinderea şi structurarea cunoştinţelor”. După
parcurgerea unui Webquest de lungă durată, elevul va fi procesat
în profunzime informaţia accesată,prelucrând-o şi
transformând-o într-o anumită măsură, şi va demonstra
cunoaşterea unui material prin crearea unui produs pentru care
aşteaptă o reacţie din partea celorlalţi online sau offline.
Un Webquest de lungă durată se va desfăşura în mod normal cu o
clasă,pe o perioadă de timp cuprinsă între o săptămână şi o
lună.
Indiferent de durata sa ( pe termen scurt sau lung), un Webquest
trebuie să fie creat astfel încât să organizeze timpul de
învăţare al elevilor cât mai bine posibil. Trebuie să fie
eficient şi să precizeze în mod clar scopul pentru care a fost
creat.” Webquets sunt proiectate pentru a utiliza timpul de studiu
bine, pentru a se concentra pe utilizarea de informaţii, mai
degrabă decât pe căutarea lor, şi pentru menţinerea
cursanţilor la nivelurile de analiză, sinteză şi
evaluare”(Bernie Dodge)
Prin urmare, profesorul trebuie să organizeze riguros sarcinile,
paşii care trebuie făcuţi şi, cel mai important, să aleagă şi
să recomande elevilor acele site-uri de unde pot lua cele mai bune
informaţii.
Cu cât site-urile sunt mai numeroase şi oferă o gamă mai largă
de in formaţii, cu atât elevul are posibilitatea de a şti mai
multe şi de a întocmi un produs final interesant.
Webques-urile sunt de obicei activităţi de grup,
incluzând elemente de motivare a cursanţilor prin includerea unui
scenariu sau a unui joc de rol, putând fi concepute unidisciplinar
sau interdisciplinar.
Dat fiind faptul că descrierea efectivă a instrucţiunilor în
maniera interdisciplinară
este o provocare mai mare decât descrierea unei sarcini de lucru
într-un domeniu particular,creatorii Webquest ar trebui să
înceapă prin a crea proiecte de acest tip.
Exista o “formulă” care trebuie respectată atunci când se
proiectează un WebQuest, în vederea atingerii eficienţei.Aceasta
ar trebui să includă următoarele componente:
1.O introducere, în care să se descrie un context de acţiune şi
să ofere o serie de informaţii de bază
2. O sarcină de lucru (temă) care să fie fezabilă şi
interesantă
3.Un set de surse de informaţii utile pentru rezolvarea sarcinii de
lucru. Sursele de informaţii pot include documente Web, experţi
disponibili prin poşta electronică sau prin conferinţe în timp
real, baze de date disponibile în reţea şi cărţi sau alte
documente accesibile elevilor.Deoarece legăturile către sursele de
informaţii sunt cuprinse în proiect, elevii nu sunt lăsaţi să
navigheze pe web fără un scop anume.
4.O descriere a procesului pe care elevii trebuie să îl urmeze în
realizarea problemei.Procesul trebuie împărţit în paşi atent
descrişi.
5.Anumite repere despre cum trebuie organizată informaţia
obţinută. Acestea pot lua forma întrebărilor de ghidaj sau a
unor indicaţii pentru completarea unor structuri organizatorice.
6.Evaluare –măsoara rezultatele activităţii elevilor
7.O concluzie care încheie investigaţia, aminteşte elevilor
despre ce au învăţat şi îi încurajează pe elevi să
reflecteze asupra beneficiilor aduse de curs şi a rezultatelor pe
care le-au obţinut.
Printre abilităţile de gândire pe care le poate solicita
un WebQuest de lungă durată sunt incluse (după Marzano, 1992):
- Compararea
- Clasificarea
- Inducţia- raţionamentul inductiv
- Deducţia- raţionamentul deductiv
- Analiza erorilor
- Formularea unor argumente, construirea unor dovezi
- Abstractizarea
- Analiza perspectivelor
Sarcina este partea esenţială a unui Webquest. Ea oferă un
scop şi o orientare a activităţii elevului, punând totodată şi
bazele intenţiilor de tip curricular ale promotorului.
Dodge sugerează că sarcinile de lucru ar trebui să formeze trei
grupuri:
1. De intrare- acest domeniu ar trebui să conţină articole,
imagini, ştiri, muzică, rapoarte- date pe care elevii le obţin
direct de pe Web, pentru a le procesa.
2. De prelucrare- transformare a datelor de intrare cu scopul de a
obţine un produs final
3. De ieşire- datele iniţiale sunt transformate în rezultate care
pot fi, de asemenea, punctul de plecare a altor procese de
învăţare.
Mai mult decât atât, sarcini adecvate, conform taxonomiei
WebQuest, ar putea fi:
- sarcini de tip reproducere ( redare)
- sarcini de tip compilare
- sarcini de tip mister
- sarcini jurnalistice
- sarcini de tip design
- sarcini de tip creativ
- sarcini de tip colaborare
- sarcini de tip convingere
- sarcini de tip autocunoaştere
- sarcini de tip analitic
- sarcini de tip gândire
- sarcini de tip ştiinţific
Webquest-urile reprezintă activități de căutare
on-line, gândite de profesori și destinate elevilor sau
studenților, a diverselor informații, precum și filtrarea,
înțelegerea și structurarea acestora astfel încât elevii sau
studenții să ajungă, pe un fir narativ conceput de tutore, la
anumite deprinderi sau învățături în concordanță cu nevoile
acestora.
În principal acestea stimulează utilizarea tehnologiilor noi la
nivelul instituțiilor de învățământ.
La nivel de individ, acestea au rolul de a stimula munca în
echipă, organizarea, rezolvarea diferitelor probleme.
Webquest-urile promovează utilizarea diferitelor resurse
informatice sau electronice eficient prin evaluarea, filtrarea și
selectarea informațiilor pertinente din multitudinea de resurse
disponibile la un click distanță. Astfel, ele pot stimula
dezvoltarea gândirii critice, oferind elevilor sau studenților
instrumentele necesare dezvoltării și evoluției lor personale
într-o lume din ce în ce mai tehnologizată.
Webquest-urile sunt în general concepute pentru a încuraja
participarea activă a cursanților în discuții reale, utile și
de interes.
În concluzie, webquest-urile pot fi instrumente puternice de
învățare, în special în zilele noastre, unde marea majoritate a
instituțiilor de învățământ au trecut foarte rapid de la orele
de clasă clasice la învățământul într-un mediu on-line. Pot
să reprezinte o unealtă puternică a tutorelui pentru a angaja
participanții în dezbateri active, contrar lecțiilor de tip
monolog.
Utilizarea constructivă a diferitelor dispozitive electronice și
folosirea eficace a diferitelor motoare de căutare este esențială
in dezvoltarea personală a fiecărui individ. Practic,
participanții deprind calitățile necesare succesului într-o
comunitate cum ar fi dezvoltarea relațiilor personale, comunicarea
verbală și scrisă, munca eficientă în echipă, stabilirea unui
obiectiv, găsirea de soluții pentru o problemă specifică.
Având în vedere răspândirea și accesibilitatea la
diferitele dispozitive electronice existente, astfel de instrumente
de învățare ar putea fi implementate cu succes în majoritatea
instituțiilor de învățământ.
Bibliografie:
[1] www.etwinning.ro
[2] ISTRATE, O. et al. (2013) Rolul proiectelor educaționale
realizate prin parteneriate școlare internationale. Raport
preliminar eTwinning RO12. București, TEHNE- Centrul pentru Inovare
în Educaţie. Online:
http://www.etwinning.ro/eTw_RO12_raport_preliminar.pdf
[3] www.iTeach.ro
http://edweb.sdsu.edu/courses/edtec596/about_webquests.html
http://webquest.sdsu.edu/
Comentarii (0)
Nu există niciun comentariu
Autentificaţi-vă pe site pentru a putea publica un comentariu.