Model nr 3 test pregatire Ex EN
15 aprilie 2016, 10:13
Este testul nr. 3 corectat si imbunatatit.
Învăţământ gimnazial - Matematica - Teste - Clasa a 8-a;
Subtip: Test Evaluare Nationala clasa a VIII-a
Review-uri (0)
0 stele
Adăugaţi un review
Nu există niciun review
Teste recomandate de comunitatea Didactic.ro
![](https://staticlb.didactic.ro/images/icons/docx.gif)
Model nr 2 test pregatire Examen Evaluare Nationala
Învăţământ gimnazial - Matematica - Teste - Clasa a 8-a;
7 comentarii
![](https://staticlb.didactic.ro/images/icons/docx.gif)
Test nr 4 pregatire examen evaluare nationala la matematica
Învăţământ gimnazial - Matematica - Teste - Clasa a 8-a;
3 comentarii
![](https://staticlb.didactic.ro/images/icons/pdf.gif)
Model 1 Evaluare Nationala- profesor Manu Adrian
Învăţământ gimnazial - Matematica - Teste - Clasa a 8-a;
adimanu | Colegiul National "Grigore Moisil"
0 comentarii
Comentarii (9)
Domnule inginer,
Văd că nu aţi rămas insensibil la observaţiile făcute şi aţi făcut modificări puternice.
Aceasta este bine, este un pas important !
Sub. I – pb 3. – L-aţi scos pe y. A rămas x în intervalul [-1;1] dar care nu este relevant! Argumentul funcţiilor sin şi cos poate lua orice valori reale ! Cred că vroiaţi să vă referiţi la valorile acestor funcţii, care, întradevăr sunt în acest interval ! (Relevant sau nu, se poate accepta!)
Sub. I – pb 4. – Aţi modificat din drepte necoplanare în drepte coplanare. Întrebarea însă rămâne ambiguă dacă lăsaţi „drepte oarecare”. Pentru logica la care v-aţi gândit trebuie spus „diferite”. (Ambiguu sau nu, cred că putem accepta!)
Sub I. – pb. 5 – Aţi scos complet problema. Foarte bine! Cea cu media aritmetică era … !
Sub II – pb. 2 – Este mult mai bună ! Este conform programei şi foarte probabilă la evaluare !
Sub. II – pb. 3 – Aţi scos valoarea -1 din domeniul de definiţie. Acum problema este bine enunţată!
Sub. II – pb. 4, b – Ar trebui spus : „ … măsura unghiului …”.
Dacă se vrea „determinarea unghiului” atunci condiţia m = 0 nu-şi mai are rostul !
Sub. II – pb. 5 – Aţi rămas doar la x + y divizibil cu 17. Acum este corect !
Sub. III – pb 2 – Aţi modificat radical. Vedem şi noi cum se taie feliile, vedem şi cum se ambalează! Este in schimb, o problema, total improbabila la evaluare !
Sub. III – pb. 1 – Aţi modificat posturile din D şi F în D şi C.
a) Aţi repetat că BE = 100 m (se mai spune odată în problemă)
b) Potecile din problemă sunt BD, BC, BE, DF şi DC. Cum se deplasează aceşti bravi soldaţi pe drumul cel mai lung, astfel încât să observe tot perimetrul poligonului dacă nu sunt potecile DA şi AB ?! Presupunem ca ar fi si aceste poteci, problema „drumului cel mai lung” este destul de dificila. Se poate trata cu teoria grafurilor dar si atunci ar trebui precizat modul de parcurgere a nodurilor, o singura data, de mai multe ori, care din militari ce noduri parcurg, etc.
c) Doriţi să vă referiţi, folosind … multe cuvinte, la linia mijlocie în triunghiul BED ? Dacă da, ţintele pot fi asezate şi pe laturile BD şi BE sau nu ? Este o precizare în funcţie de care se dă răspunsul întrebării !
Va raspund punctual:
1. Observ ca doriti sa colaborati cu mine pe acest site. Intr-un mod civilizat se poate si sunt deschis. Intr-adevar sunt cam multe informatii in plus in enutul de la Sub. III – pb. 1 (Cine vrea sa-l formuleze altfel poate sa o faca) . Mi-am dat seama dupa ce am publicat din nou materialul.Ma asteptam sa observati ca unul dintre militarii observatori se deplaseaza si pe aratura ...dar avand in vedere ca sunt militari, e posibil nu? Ati facut armata?... Intr-o forma finala, am modificat aceasta problema asa: "Intr-un poligon de tragere de forma unui paralelogram ABCD se executa o sedinta de tragere cu 10 militari. Poligonul are doua poteci [BE] si [DF] de lungime egala cu 100 m, pe care se poate ajunge pe drumul cel mai scurt din punctul B la latura [DC], respectiv din punctul D la latura [AB], exact in mijlocul lor. In punctele D si C sunt amplasate doua posturi de observare. Daca BD ┴ AD, atunci a)Sa se arate ca aria poligonului ABCD este mai mica de 2,1 ari.b) Sa se calculeze distanta totala parcursa de doi militari observatori care pleaca din punctul B, se deplaseaza pe drumul cel mai scurt fiecare la cate un punct de observare, iar apoi se intorc din nou in punctul B , insa, pe drumul cel mai lung, astfel incat , impreuna sa observe tot perimetrul poligonului (√2 ≅ 1,42).c) Daca in triunghiul BED, pe o directie paralela cu latura [DC], se amplaseaza tintele de tragere din 5 in 5 metri astfel incat alinierea lor sa se faca fata de mijloacele laturilor [AD] si [BC] ale paralelogramului, atunci verificati daca toti militarii pot executa tragerea in aceiasi serie de tragere".
2. Sub. I – pb 3. Cand sunt si anumite informatii care nu sunt relevante apar intrebari de genul dumneavoastra care pot lamuri mai multe lucruri in cadrul unui test de pregatire, printre care si notiunea de grad sexazecimal, iar elevii se pot dezvolta. In exemplul dat de mine x inseamna grade, minute, secunde, daca nu am facut referire la functiile sin sau cos, prin urmare nu este gresit.
3. Sub. I – pb 4. Enuntul formulat asa are scopul de a lamuri pozitia a doua drepte in plan si notiunea de dreapta. Din acest motiv am ales ceva ambiguu in enunt, pentru ca elevul sa nu sa-si inchipuie ca dreptele pot fi si altfel decat paralele sau concurente cand rezolva probleme de geometrie plana sau paralele, concurente si necoplanare cand rezolva probleme de geometrie in spatiu.Nu-i mai bine sa lamureasca la pregatire aceste notiuni prin teste? Clasificarea „drepte oarecare” sau „drepte diferite”, nu exista, nu-i asa?
4. Sub. II – pb. 4, b Un unghi dupa parerea mea este determinat daca i se cunoaste masura. Intr-adevar nu am specificat masura, dar daca am precizat ca trebuie sa se determine unghiul, se subantelege ca despre determinarea masurii este vorba. Pentru m=0 rezulta o functie concreta din familia de functii data de parametrul m (legea f(x)=x+2). Graficul acestei functii este o dreapta paralela cu bisectoarea unghiului yOx. Asa am gandit eu, dar, ma rog" fiecare cu parerea lui, asta nu inseamna ca are si dreptate..."
5. Sub. III . Din punctul meu de vedere, observatia cu improbabilitatea de care vorbiti nu isi are rostul. Sincer, eu nu am invatat despre calculul improbabilitatilor.
6. Scopul unui test de pregatire este de a oferi cat mai multe notiuni pentru a fi studiate si aprofundate, asta e opinia mea, daca am sau nu dreptate, chiar nu are nicio importanta.
O zi frumoasa va doresc si astept si eu un test gandit de dumneavoastra .
Scuze: 'sexagesimal" in loc de prostia scrisa .... Am corectat-o imediat dupa ce am recitit ce am scris, se mai intampla!...La revedere.
Domnule inginer,
1. Din păcate, timpul este nemilos ! Este cel mai mare duşman al meu !
Dacă ora de matematică ar fi făcută din 3 ore, ar fi ceva mai bine ! Programa nu este făcută de mine dar trebuie parcursă ! Din oceanul de probleme, trebuie să aleg, la fiecare capitol, câteva. Această alegere este destul de dificilă ! Criteriile principale în alegere sunt eficienţa pentru înţelegerea noţiunilor predate şi probabilitatea de a se da la evaluare ! Nu îmi pot permite să fac probleme „frumoase” decât la opţional (care odată se face şi anul viitor poate nu se mai face, că aşa-i la noi!). Mulţumirea părintelui, a elevului este dată de nota de la evaluare ! Dacă postaţi pe site „model de evaluare” el ar trebui să conţină probleme ce se apropie de ceea ce se va da la evaluare, iar premiul cel mare ar fi să şi nimeriţi o problemă din testul din vară ! Elevilor mei de clasa a 8-a le dau la începutul anului 70 de teste (sunt 35 de săptămâni). Le cer să rezolve măcar câte 2 teste pe săptămână (evident că ele conţin materie de clasa a 8 –a adaptată la perioada în care se găsesc). În ora de consultaţii, discut problemele cu … probleme! Faţă de culegerile de probleme (multe ca ciupercile), am avantajul că testele nu au soluţiile la sfârşit şi deci trebuie să le rezolve (măcar câţiva dintre ei !).
2. Matematica are multe „defecte”. Unul din ele este rigurozitatea. Se impun nişte condiţii în momentul în care se compune o problemă. Ipoteză clară, dacă se poate cât mai „mică” (de aici şi observaţia mea asupra excesului de cuvinte), iar concluzia trebuie să fie perfect enunţată, fără nicio ambiguitate. Încercaţi, v-am mai spus, să cugetaţi îndelung înaintea unei postări. Este bine să vă consultaţi şi cu un profesor. Nu este nicio ruşine ! Munca în echipă dă, de obicei, rezultatele cele mai bune. Aceasta sunt sigur că o cunoaşteţi mult mai bine decât mine. În profesia dvs. cred că este esenţială.
3. Văd că nu aţi înţeles cele două observaţii asupra problemei cu militarii.
b) Renunţaţi la acel „drum cel mai lung” ! Indicaţi exact drumul cu ceva de genul D – A – B sau orice drum consideraţi
c) Linia mijlocie este de 50 m şi sunt 10 ţinte. Este important de precizat dacă se pot pune ţinte şi pe laturile triunghiului. În funcţie de această precizare se poate „verifica” dacă există sau nu 10 puncte pentru ţinte.
Fiind doi unul pleaca spre punctul C pe drumul B-C si se intoarce pe traseul C-D-B astfel incat sa acopere jumatate din lungimea perimetrului, iar celalalt pleaca din B spre punctul D si se intoarece pe traseul D-A-B asa incat sa acopere cealalta lungime din perimetrul, OK?
Domnule inginer,
De la un punct exterior unei drepte există o infinitate de oblice ce leagă punctul de dreaptă. Există cel mai scurt drum, pe perpendiculara din acel punct pe dreaptă, dar NU există cel mai lung drum.
Militarii dvs. ar putea face drumul între D şi A de n – ori înainte de a se reîntoarce în B. Ar putea face o buclă infinită între nodurile reţelei de puncte. Nu există „cel mai lung drum” atâta timp cât nu se precizează anumite condiţii de parcurgere a drumurilor dintre nodurile unei reţele de puncte. Există o teorie a grafurilor. Este chiar un interesant capitol al matematicii. Nu trebuie să aprofundaţi puternic, într-o oră, pe Net, vă puteţi face o idee.
Inteleg ce spuneti dar in enunt este specificat traseul fiecaruia destul de clar:
1. Plecarea din B : unul pleaca din B in C, iar celalalt pleaca din B in D pe distanta cea mai scurta (B-C, respectiv B-D).
2. Sosirea in B: fiecare trebuie sa–si aleaga traseul astfel incat sa fie cel mai lung, dar sa nu observe de unul singur tot perimetrul poligonului, ci impreuna cu celalat. In mod logic rezulta ca cel care revine din C in B trebuie sa urmeze traseul C-D-B, iar cel care revine din D in B trebuie sa urmeze traseul D-A-B, astfel incat impreuna si nu fiecare sa observe tot perimetrul poligonului. Daca nu as fi specificat conditiile pentru revenirea in B a celor doi militari, ar fi fost justificata observatia dumneavoasta. Raman la parerea ca este corect enuntul si cred ca este cazul sa punem punct si sa nu-i mai obosim pe bietii militari...
O seara frumoasa va doresc !
Domnule inginer,
Chiar nu vedeţi că „logica” dvs. este … deficitară ?!
Chiar nu pricepeţi că matematica nu are de a face cu „logica” oricui ?!
Rigurozitatea, v-am mai spus, este esenţială ! Mă gândeam că pricepeţi diferenţa dintre matematică şi … cotidian ! Putem „îmbrăca” în orice „decor” o problemă, dar asta nu înseamnă că „intrăm” în acel decor ! Logica dvs. este în mintea dvs. dar … asta nu înseamnă că este şi în mintea celui care rezolvă problema ! Cel ce rezolvă problema, nu ştie despre ideile dvs. asupra parcurgerii drumurilor ! Nu pricepeţi această idee ???!!!
Observ si pricep ca nu pricepi ce-nseamna sa conversezi civilizat cu cineva pe acest site.
Jignesti atat de frumos incat nici macar nu pricepi ca jignesti. Ai un comportament de GURU al matematicii care poate pentru multi care citesc comentariile tale ii deranjeaza.
Stai in banca ta prietene si citeste si punctul care incheie acest comentariu (.)
Autentificaţi-vă pe site pentru a putea publica un comentariu.