Prezenta cercetare și-a propus să stabilească dacă profesorii de geografie din România acordă o atenție deosebită organizării, desfășurării și finalizării excursiilor școlare, astfel încât eficiența acestora să fie cât mai mare.
Cercetare. Excursia școlară - legătura dintre geografie și viața practică
Învăţământ gimnazial | Geografie
Propus de: ninellus | 25.08.2021 14:20 | Revista cadrelor didactice nr. 75/2021 | 880 vizualizări
CERCETARE
”EXCURSIA ȘCOLARĂ - LEGĂTURA DINTRE GEOGRAFIE ȘI VIAȚA PRACTICĂ”
Prof. Irimia Nicolae
Școala Gimnazială ”Ion Roșca” Cochirleanca, județul Buzău
3.1. Scopul cercetării
Excursia școlară are o valoare instructiv-educativă unanim recunoscută, ajutând la consolidarea cunoștințelor geografice predate în școală și constituind o formă perfectă de realizare a legăturii dintre teorie și practică. Prezenta cercetare și-a propus să stabilească dacă profesorii de geografie din România acordă o atenție deosebită organizării, desfășurării și finalizării excursiilor școlare, astfel încât eficiența acestor activități cu elevii să fie cât mai mare.
3.2. Obiectivele cercetării
1. Evaluarea gradului de cunoaștere de către profesorii din țara noastră a valențelor instructiv-educative pe care le posedă excursia geografică.
2. Observarea modului în care profesorii realizează proiectarea excursiei geografice, pregătind și anticipând în prealabil reușita acesteia.
3. Analiza modului în care se realizează excursiile școlare în România și activitățile desfășurate pe timpul lor (aplicații practice, cartarea unor fenomene geografice, fotografierea sau filmarea unor obiective turistice etc).
4. Evaluarea modului în care se realizează analiza și diseminarea rezultatelor obținute în cadrul excursiilor școlare.
3.3. Metodologia cercetării
În vederea culegerii datelor necesare s-a apelat la metodele ancheta indirectă şi observaţia. Ancheta este o metodă specifică ştiinţelor socio-umane şi se bazează pe un schimb de informaţii între cercetător şi persoanele investigate. În cercetarea de față am ales ancheta indirectă, numită și anchetă în scris sau anchetă prin autoadministrarea chestionarului.
Alături de ancheta indirectă s-a folosit şi observaţia care nu este o metodă de cercetare în sine, ci reprezintă o atitudine a cercetătorului, necesară în orice cercetare ştiinţifică, în cercetarea documentelor, a lucrărilor, a convorbirilor etc.
În realizarea chestionarului au fost formulate întrebări cu răspunsul prestabilit pentru a permite o interpretare rapidă a datelor obţinute. Întrebările au fost corelate cu obiectivele propuse, astfel încât, prin aplicarea chestionarului, să se obţină datele relevante în raport cu obiectivele urmărite (pentru administrarea chestionarului s-a folosit aplicația Google Forms).
Cercetarea de față este una nonexperimentală, constatativă și descriptivă.
3.4. Descrierea lotului de cercetare
În perioada 15 iulie – 15 august 2021, au fost chestionate 155 de cadre didactice, la nivel național, din 10 județe (Argeș, Buzău, Bacău, Municipiul București, Galați, Hunedoara, Sibiu, Teleorman, Vâlcea și Vrancea), eșantionarea fiind una aleatorie.
Structura cadrelor didactice respondente pe niveluri de învățământ este următoarea:
- 98 din ciclul gimnazial (63,2%);
- 57 din ciclul liceal (36,8%).
Cu privire la mediul în care sunt situate unitățile de învățământ, din mediul rural s-au înregistrat 54 de cadre didactice respondente (34,8%), iar din mediul urban 101 (65,2%).
3.5. Culegerea și interpretarea rezultatelor
Chestionarul aplicat cadrelor didactice conține 11 întrebări sau itemi, necesari pentru atingerea obiectivelor propuse.
Rezultatele obținute pot fi consultate la adresa https://docs.google.com/forms/d/1dv_CscgG1KiNBphO8jkk0AjBO03z4OE80HvYbc5d5vg/edit#responses.
3.6. Concluzii și recomandări
Analizând rezultatele obținute în cercetarea de față, considerăm că majoritatea profesorilor acordă o atenție deosebită organizării, desfășurării și finalizării excursiilor școlare și reținem următoarele aspecte pozitive sau puncte tari:
- în școlile din România se organizează excursii, predominant, o dată pe an școlar sau chiar de două ori pe an școlar, determinând astfel consolidarea cunoștințelor geografice predate în clasă;
- profesorii fixează, împreună cu elevii, scopul excursiei, traseul acesteia, elevii devenind astfel implicați și responsabili pentru propria învățare;
-profesorii organizatori prezintă elevilor caracteristici fizico-geografice și
economice ale regiunilor traversate sau vizitate, se realizează fotografii sau filmări ale unor obiective de pe traseu, împreună cu elevii;
- în multe excursii (44,5%) se organizează aplicații practice sau experimente;
- elevii sunt interesați de explicațiile profesorilor organizatori, sunt curioși, participă cu plăcere la activitățile practice;
- se completează jurnalul excursiei și se diseminează rezultatele obținute în cadrul excursiilor la simpozioane, conferințe, proiecte educative etc.
Se impun, totuși, și anumite recomandări:
- este bine ca orizontul local să fie exploatat mai mult; cunoașterea orizontului local înseamnă contactul cu natura însăși, reprezintă concretizarea noțiunilor teoretice învățate în clasă, constituie formarea deprinderii de a intui realul prin abstract și abstractul prin real;
- în etapa de pregătire a excursiei, recomandăm o minimă documentare bibliografică, pentru punerea la curent cu principalele lucrări care au fost scrise despre regiunea vizitată sau luată în studiu.
- pe timpul desfășurării excursiei, elevii să fie obișnuiți să noteze elementele esențiale și anumite detalii, extrase din explicațiile profesorilor și ghizilor, dar să consemneze și propriile observații cu privire la elementele și fenomenele geografice, precum și legăturile dintre ele, raporturile de interdependență și cauzalitate;
- să fie proiectate și organizate mai multe aplicații practice și experimente, iar elevii să efectueze acțiuni de cartare a unor fenomene geografice pe suporturile oferite de profesori;
- în etapa de anaiză a rezultatelor obținute se pot studia comparativ diferite elemente sau fenomene geografice și îmbinări spațiale ale lor.
În încheiere, subliniem faptul că efectuarea excursiilor geografice necesită, din partea profesorului, o mare răspundere, atât cu privire la conținut, la scopul urmărit, cât și referitor la alegerea perioadei corespunzătoare, a modului lor de finalizare. Organizarea excursiilor trebuie considerată de profesorii de geografie ca o componentă intrinsecă a procesului instructiv-educativ și nu ca o activitate ocazională, întâmplătoare sau care se poate realiza ad-hoc și fără legătură cu activitatea de la clasă.
BIBLIOGRAFIE:
1. Dăneț Onoriu, Enache Maria, Olănescu Ecaterina (1984), ”Metodica predării geografiei la clasele V-VIII”, Editura Didactică și Pedagogică, București.
2. Donisă Ioan (1977), ”Bazele teoretice și metodologice ale geografiei”, Editura Didactică și Pedagogică, București.
3. Dulamă Maria Eliza (1996), ”Didactica geografică”, Editura Clusium, Cluj Napoca.
4. Irimia Nicolae (2016), ”Aspecte metodice ale predării lecțiilor despre orizontul local (cu aplicații pentru Câmpia Râmnicului)”, Editura Etnous, Brașov.
Comentarii (0)
Nu există niciun comentariu
Autentificaţi-vă pe site pentru a putea publica un comentariu.